Státní zámek Litomyšl
![statni-zamek-litomysl-4.jpg](/runtime/cache/files/profileDetail/statni-zamek-litomysl-4.jpg)
Jiráskova, 570 01, Litomyšl
Telefon:
+420 461 615 067
E-mail:
litomysl@npu.cz
Web:
http://www.zamek-litomysl.cz
Původní hrad, který byl později změněn na zámek, je zmiňován již v Kosmově kronice, která jeho vznik klade do 8. století. Zámkem se stal v 16. století jako ukázka přepychu tehdejšího kancléře Vratislava z Pernštejna. Jeho výstavbou a výzdobou byli pověřeni italští mistři pod vedením architektonického tandemu z rodu Aostalliů.
Zámek je unikátní především proto, že se jeho majitelům podařilo dochovat téměř neměnnou podobu exteriérů, ale také vnitřní výzdoby, a to i přes rekonstrukční práce v 18. století. Sgrafitová technika a bohatá výzdoba výjevů ze života císaře Konstantina dělají ze zámku nejzachovalejší a nejvýznamnější renesanční památku u nás.
Skladateli Bedřichu Smetanovi je zde věnována stálá expozice. Každý rok se tu koná hudební festival Smetanova Litomyšl.
Na místě slovanského hradiště a pohraničního hradu Slavníkovců, který v 15. století přestavěli Kostkové z Postupic, vyrostl v Litomyšli za Vratislava z Pernštejna v letech 1568 –1581 rodový a reprezentativní renesanční zámek. Výstavbou byli pověřeni císařští stavitelé Giovanni Battista Aostalli a Ulrico Aostallis a na výzdobě zámku (psaníčková a figurální sgrafita na fasádách a štítech a s dvěma velkými bitevními scénami na hlavním nádvoří) se převážně podíleli italští mistři.
Po smrti poslední členky rodu Pernštejnů – Frebonie z Pernštejna (†1646), se panství dostalo do držení rodu Trauttmansdorffů. Za nich došlo v zámku k barokním úpravám. V roce 1753 pak zámek prostřednictvím sňatkové politiky přešel do majetku Waldstein-Wartenbergů a za jejich působení dochází k poslední větší úpravě. Po požáru (1775) bylo mimo jiné mezi roky 1796–1797 vybudováno zámecké divadlo, jehož jedinečný soubor jevištních dekorací provedl vídeňský dvorní malíř divadelních kulis Josef Platzer. V mnoha místnostech, hlavně v 1. patře, provedl v 90.letech 18.století valdštejnský malíř Dominik Dvořák geometrické i krajinné nástěnné malby.
Roku 1855 kupují ve veřejné dražbě panství Thurn-Taxisové, kteří jsou až do konce II. světové války posledními majiteli litomyšlského zámku.
Ten byl v roce 1962 vyhlášen Národní kulturní památkou jednak pro svoji uměleckou a architektonickou hodnotu a jednak jako důkaz úcty k českému národnímu skladateli Bedřichu Smetanovi, který se 2.března 1824 narodil v zámeckém pivovaře. V roce 1999 byl zámek v Litomyšli zapsán na Seznam světového dědictví UNESCO. Tímto zápisem byl potvrzen jeho světově výjimečný význam.
Otvírací dny | Čas | |
Duben | So + Ne | 10:00 - 16:00 |
Květen | Út - Ne | 10:00 - 16:00 |
Červen | Út - Ne | 10:00 - 17:00 |
Červenec | Út - Ne | 10:00 - 18:00 |
Srpen | Út - Ne | 10:00 - 18:00 |
Září | Út - Ne | 10:00 - 17:00 |
Říjen | So + Ne | 10:00 - 16:00 |
Slavníkovci
Přemyslovci
Kostkové z Postupic
Pernštejnové
- Vratislav z Pernštejna v letech 1568 – 1581 založil zámek
- Frebonie z Pernštejna (†1646), poslední držitelka panství z rodu
Trauttmansdorffové od r. 1646
Waldstein-Wartenbergové od r. 1753
Thurn-Taxisové od r. 1885 do r. 1945
981 – nejstarší historická zmínka o Litomyšli v Kosmově Kronice české, slovanské hradiště a pohraniční hrad Slavníkovců
995 – po vyvraždění Slavníkovců připadl hrad Litomyšl Přemyslovcům
1259 – osada Litomyšl povýšena na město
1344 – zřízeno biskupství
1425 – dobyta Litomyšl a ustanoveni husitští hejtmané. Posledním byl Vilém Kostka z Postupic, přestavba hradu.
1567 – dostává Litomyšl Vratislav z Pernštejna, následuje přestavba na reprezentativní renesanční zámek
1646 – Trauttmansdorffové, barokní úpravy
1753 – zámek vyženil rod Waldstein-Wartenbergů
1775 – požár zámku
1796 – 1797 – vybudováno zámecké divadlo
1855 – panství kupují Thurn-Taxisové, kteří jsou posledními majiteli zámku
1962 – zámek vyhlášen Národní kulturní památkou
1999 – zámek v Litomyšli zapsán na Seznam světového dědictví UNESCO
-
Černopolní, 613 00, Brno
-
Sněmovní náměstí, 767 01, Kroměříž
-
Zámek, 252 43, Průhonice